Finansministeriet Forklarer Bruttonationalprodukt, substitutionselasticitet, ginikoefficient. Der findes mange lange og svære ord i økonomi og en hel masse tal. Men det behøver ikke være så svært. I Finansministeriet Forklarer udlægger Finansministeriets økonomer dansk økonomi i simple termer og næsten uden at bruge tal, så du kan sagtens følge med, selvom du ikke er den fødte talknuser. Finansministeriet Forklarer udkommer første onsdag i hver måned, og du kan høre om regneprincipper, samfu ...
…
continue reading
![Artwork](/static/images/128pixel.png)
1
Sådan sparede danskerne små 5.000 mia. kroner sammen
24:05
24:05
Na później
Na później
Listy
Polub
Polubione
24:05
I andet afsnit af vores serie om reformer der ændrede Danmark handler det om pensioner. For i 1987 beslutter regeringen og arbejdsmarkedets parter at indføre en obligatorisk pensionsopsparing på det private arbejdsmarked. Det skulle vise sig at blive en større succes end forventet, og opsparingerne har haft en enorm betydning for den danske økonomi…
…
continue reading
![Artwork](/static/images/128pixel.png)
1
Reformerne der ændrede Danmark 1: Fra tårnhøj arbejdsløshed til rekordhøj beskæftigelse
28:59
28:59
Na później
Na później
Listy
Polub
Polubione
28:59
For ca. 40 år siden stod dansk økonomi svagt. Der var høj ledighed, underskud på betalingsbalancen, høje renter og høj offentlig gæld. I dag er dansk økonomi et helt andet sted: Beskæftigelsen er rekordhøj, ledigheden er lav, betalingsbalancen er i overskud, pensionsformuerne er vokset markant, erhvervslivet er konkurrencedygtigt, og de offentlige …
…
continue reading
Sådan DUT’er man kommunerne Hvert år bliver danske kommuner DUT’et for et væld af forskellige sager. Det samme gælder i øvrigt regionerne. Der findes mange forskellige former for DUT. Både almindelig DUT, nul-DUT og mod-DUT. Og alt det der med DUT er ret vigtigt for at styre den offentlige økonomi. DUT står for det udvidede totalbalanceprincip. Det…
…
continue reading
![Artwork](/static/images/128pixel.png)
1
Finansministeriets grønne superværktøj
26:12
26:12
Na później
Na później
Listy
Polub
Polubione
26:12
Hvordan når vi klimamålene og løser klimakrisen? Det er spørgsmål, som regeringer verden over stiller sig selv. Et af svarene kan være en dansk regnemodel, som Finansministeriet tog i brug her i foråret. GrønReform hedder den, og med den kan man beregne klima- og miljøeffekter af vores økonomiske politik. Det er den første af sin art i verden, og d…
…
continue reading
Danskernes gennemsnitlige arbejdstid er dalet, men hvorfor er den det, og hvad betyder det for samfundsøkonomien? I Finansministeriet Forklarer analyserer økonom Sandru Surendran danskernes arbejdstid igennem de seneste 60 år og giver nogle bud på, hvorfor den gennemsnitlige arbejdstid er faldet. Vi ser også på, hvad det koster, hvis man sænker den…
…
continue reading
![Artwork](/static/images/128pixel.png)
1
Det kan klassisk musik fortælle os om velfærd
21:17
21:17
Na później
Na później
Listy
Polub
Polubione
21:17
I 1960’erne lavede den amerikanske økonom William Baumol et økonomisk studie med udgangspunkt i det der hedder performing arts, altså kunst, der bliver fremført foran et publikum. Det kan fx være klassisk musik. Hans undersøgelse viste sig at give svar, der rakte langt udover kunsten og også i dag har relevans for vores forståelse af økonomien i ve…
…
continue reading
![Artwork](/static/images/128pixel.png)
1
Hvorfor taler økonomer om hængekøjen?
24:29
24:29
Na później
Na później
Listy
Polub
Polubione
24:29
Når økonomer taler om hængekøjen, så taler de om en graf. Den har sit navn, fordi den ligner en hængekøje. Det lyder måske kedeligt, men den gemmer på en interessant fortælling om vores fælles ikke alt for fjerne fremtid. For i 2040 er der, med mindre vi gør noget ved det, udsigt til underskud på de offentlige finanser, og derfor er hængekøjeproble…
…
continue reading
Regnemodellen ADAM har tjent Finansministeriet i mere end halvtreds år, men den har nu fået en ny makker, der kommer til at tage mere og mere over i de kommende år. I fremtiden vil de fleste makroøkonomiske beregninger i stedet blive lavet på MAKRO, der er en ny regnemodel, som Finansministeriets økonomer tog i brug sidste år. MAKRO indeholder over…
…
continue reading